Tutkimus- ja kehittämistoiminnan tunnusmerkit verotuksessa : Tutkimus- ja kehittämistoiminnan yhdistelmävähennys - Vakkuri, Anni (My University, 2024)
Yhdistelmävähennys eli uusi tutkimus- ja kehittämistoiminnan verokannustin tuli voimaan Suomessa vuoden 2023 alussa. Tutkielman tavoitteena on selvittää, miten loppuvuonna 2022 voimaan tulleen tutkimus- ja kehittämistoiminnan menoihin perustuvista lisävähennyksistä verotuksessa annetun lain (1298/2022) sisältöä sovelletaan yhdistelmävähennyksen käytössä. Tämän yhdistelmävähennyksestä annetun lain ollessa uusi, ei kyseisen vähennyksen soveltamisesta ja säännöksistä ole vielä annettu esimerkiksi ennakkoratkaisuja tai kannanottoja, minkä vuoksi yhdistelmävähennyksen soveltamiseen liittyykin merkittävästi tulkinnanvaraisuutta. Yhdistelmävähennyksiin on oikeutettu omaan elinkeinotoimintaansa tai maatalouteensa liittyvää tutkimus- ja kehittämistoimintaa harjoittava verovelvollinen. Vähennys voidaan tehdä sen verovelvollisen verotuksessa, jonka harjoittamaan elinkeinotoimintaan tai maatalouteen tutkimus- ja kehittämistoiminta liittyy. Tutkimus- ja kehittämistoiminnan käsitteen määritteleminen on isossa osassa tulkittaessa yhdistelmävähennyksen hyödyntämistä, eikä käsitettä ole mahdollista määritellä täysin tyhjentävästi tai tarkasti, sillä se on hyvin moninaista. Lain esitöiden mukaan käsitettä tuleekin tulkita ennemmin laajasti kuin suppeasti. Laissa tutkimus- ja kehittämistoiminnalla tarkoitetaan sellaista luovaa ja systemaattista toimintaa tiedon lisäämiseksi tai tiedon käyttämiseksi uusiin sovelluksiin, jolla tavoitellaan jotain olennaisesti uutta. Yhdistelmävähennyksen lisävähennykset perustuvat verovelvollisen ostamien tutkimus- ja kehittämistoiminnan palveluiden menojen sekä omalle henkilöstölleen suorittamien tutkimus- ja kehittämistoiminnan palkkojen yhteismäärään. Yleinen lisävähennys lasketaan verovelvollisen omaan elinkeinotoimintaan tai maatalouteen liittyvien menojen yhteismäärän perusteella ja ylimääräinen lisävähennys lasketaan edellä mainittujen ostettujen tutkimus- ja kehittämistoiminnan palveluiden menojen sekä palkkojen yhteismäärän tosiasiallisen lisääntymisen perusteella. Yhdistelmävähennyksen määrään vaikuttavat tietyt erityistilanteet, kuten julkinen tuki, verovuosien 2021–2027 tutkimusyhteistyövähennys, yritysjärjestelyt sekä konserniavustus. Tutkielman päätelmänä voidaan todeta, että yhdistelmävähennyksen soveltamiseen ja etenkin tutkimus- ja kehittämistoiminnan tunnusmerkkeihin liittyy tulkinnanvaraisuutta, ja se vaatii verovelvolliselta huomattavaa aktiivisuutta ja tarkempaa seurantaa. Tämän vuoksi jää nähtäväksi, toteutuuko hallitusohjelman mukainen tavoite tutkimus- ja kehittämistoiminnan lisäämisestä vai muodostuuko yhdistelmävähennyksen soveltaminen verovelvollisille liian työlääksi toteuttaa.
Keywords: verotus; tutkimus- ja kehittämistoiminta; verovähennykset; verosuunnittelu; fi=Talousoikeus|en=Business Law|; fi=Talousoikeuden maisteriohjelma|en=Master's Programme in Business Law|