Tietojohtamisen mittaaminen : Tietojohtamisen lisäarvo liiketoiminnalle. - Kinnunen, Tuomas Petteri (My University, 2021)
Yksi tärkeimmistä yritysten hallussa olevista kilpailutekijöistä on todettu olevan tieto. Tiedon merkitys organisaatiolle on huomattu myös muilla kuin tietokeskeisillä toimialoilla. Liiketoiminnan vaatiessa entistä nopeampaa reagointia on havaittu tarve hallita jatkuvasti kasvavaa tietomäärää. Tietojohtaminen nähdään keinona, jolla organisaation hallussa olevaa tietoa voidaan hallita ja johtaa paremmin. Tietojohtamista hyödynnetään entistä enemmän liiketoiminnassa kilpailullisten etujen saavuttamiseksi ja toiminnan tehostamiseksi. Organisaation strategiassa tietojohtamisen nostaminen esille ja johdon tuki tietojohtamisen käyttöönotolle ovat ensimmäinen askel matkalla kohti tietojohtamisen hyödyntämistä. Tietojohtamisen käyttöönoton onnistumiselle edellytyksenä ovat organisaatiokulttuurin muuttaminen tietojohtamista tukevaksi ja panostaminen sekä ICT-infrastruktuuriin että osaavaan henkilökuntaan. Tietojohtamisen tehokas hyödyntäminen edellyttää lisäksi organisaation hallussa olevan tiedon tunnistamista, keräämistä ja jakamista avoimesti. Tietojohtamisen alaan kuuluu useita osa-alueita, joissa hyödynnetään erityyppistä tietoa, kuten tietojärjestelmistä syntyvää tietoa, työntekijöiden osaamista ja kokemusta, ulkoisista lähteistä hankittua tietoa, kerätyn tiedon analysointia päätöksen teon tukemiseksi ja uuden tiedon luomista. Tässä tutkielmassa selvitetään tietojohtamisen vaikutusta yrityksen liiketoiminnalle, ja miten mitataan tietojohtamisen eri osa-alueiden vaikutusta liiketoiminalle. Tutkielman aineisto on kerätty case-organisaation johtoryhmän teemahaastatteluilla. Haastattelujen perusteella havaittiin organisaation strategian painotusten vaikuttavan siihen, miten tietojohtamisen eri osa-alueita hyödynnetään. Tiedolla johtaminen ja osaamisen kehittäminen oli nostettu case-organisaation strategiassa esille, mikä näkyi haastateltavien vastauksissa sekä tietojohtamisen käsitteen ymmärtämisessä että toimenpiteissä, joita tietojohtamisen osalta oli toteutettu. Tietojohtamisen vaikutusten mittaamisessa käytetään sekä suoria että välillisiä mittareita. Suoria mittareita, joilla tietojohtamisen lisäarvoa voidaan osoittaa, havaittiin olevan työntekijäkokemuksen mittarit, asiakaskokemuksen mittarit sekä uuden tiedon pohjalta luotujen uusien innovaatioiden ja tuotteiden määrä. Välillisenä mittarina tietojohtamisen useilla osa-alueilla toimii liikevaihdon muutos sekä käyttökatteen ja liikevoiton muutos. Tiedon merkitys oli haastattelujen perusteella ymmärretty olevan organisaation tärkeä pääoma, mutta aineettoman pääoman mittaaminen ja johtaminen ovat vasta kehittymässä case-organisaatiossa. Tietojohtamisella voitiin osoittaa saavutetun lisäarvoa liiketoiminnalle etenkin tiedon keräämisen ja analysoinnin perusteella tehdyillä toiminnan muutoksilla, joilla organisaatio oli saavuttanut kustannussäästöjä. Tiedon keräämisellä ja kerätyn tiedon hyödyntämisellä on saatu tuotettua johtamista ja päätöksentekoa tukevaa tietoa, jonka perusteella päätösten tekeminen organisaatiossa saatiin käännettyä tulevaisuuden näkymään ja ennusteisiin perustuvaksi. Nämä tulokset ovat tietojohtamisen teorian mukaisia.
Keywords: liiketoiminta; tietämyksenhallinta; organisaatiot; business intelligence; mittarit (mittaus); fi=Tietojärjestelmätiede|en=Information Systems|; fi=Tietojärjestelmätieteen maisteriohjelma|en=Master’s Programme in Information Systems|