Älykotien IoT-laitteiden haavoittuvuudet ja hyökkäysvektorit - Martikainen, Aleksi; Suni, Rasmus (My University, 2025)
Esineiden internetin (IoT) nopea kehitys ja älykotien yleistyminen ovat parantaneet kotien toiminnallisuutta, energiatehokkuutta ja asumismukavuutta. Älykotien sovelluksien avulla pystytään kontrolloimaan ja automatisoimaan esimerkiksi kodin turvajärjestelmiä ja muita laitteita. Samalla teknologinen kehitys on kuitenkin lisännyt kyberturvallisuuteen liittyviä haasteita. Nämä uhat ja haasteet ovat merkittäviä riskitekijöitä käyttäjien sekä yhteiskunnan turvallisuudelle. Tässä kandidaatintutkielmassa tunnistetaan ja analysoidaan älykotien IoTlaitteisiin kohdistuvia hyökkäysvektoreita sekä tarkastellaan erilaisia suojautumismenetelmiä niiden torjumiseksi. Tutkielman tavoitteena on selvittää, mitkä ovat älykotien IoT-laitteiden yleisimmät kyberturvahaavoittuvuudet ja hyökkäysvektorit sekä arvioida nykyisiä suojautumismenetelmiä älykotien tietoturvan parantamiseksi. Tutkielma on toteutettu kirjallisuuskatsauksena, jossa on hyödynnetty akateemisia artikkeleita ja tutkimuksia aiheesta. Keskeisiksi haavoittuvuuksiksi on havaittu käyttäjien puutteellinen tietoturvaosaaminen, laitteiden riittämätön suojaus ja teknologinen heterogeenisyys. Tutkielman lopuksi lukijalle esitetään suosituksia suojata oma älykotiympäristö konkreettisilla toimilla. Tutkielmassa kerrataan IoT-laitteiden ja älykotien määritelmät. Lisäksi siinä perehdytään älykotien rakenteeseen, ominaisuuksiin ja erilaisiin sovelluksiin. Tutkielmassa tarkastellaan yleisimpiä hyökkäystyyppejä, kuten palvelunestohyökkäyksiä, salakuuntelu- ja tiedusteluhyökkäyksiä, välimieshyökkäyksiä, tietojenkalastelua ja huijaushyökkäyksiä, haittaohjelmia, signaalinhäirintää sekä fyysisiä hyökkäyksiä. Näistä erityisesti palvelunestohyökkäykset on osoittautuneet vakaviksi uhiksi. Tutkielmassa analysoidaan myös tunnettuja hyökkäystapauksia, kuten Mirai- ja BrickerBot-hyökkäyksiä, ja niiden vaikutuksia älykoteihin. Älykotien keskeisiä suojautumismenetelmiä ovat esimerkiksi vahvat ja yksilölliset salasanat, monivaiheinen tunnistautuminen, tietoliikenteen salaustekniikat, ohjelmistojen säännöllinen päivittäminen, palomuurit sekä fyysiset suojaustoimet, kuten valvontakamerat. Tutkielmassa painotetaan myös käyttäjien tietoturvaosaamisen merkitystä ja kokonaisvaltaista riskienhallintaa. Tutkielman johtopäätöksinä todetaan, että IoT-laitteiden turvallisuuden parantaminen vaatii teknisiä ratkaisuja ja käyttäjien tietoisuuden lisäämistä. Tulevaisuuden kehityssuuntana on havaittu tekoälyn sekä koneoppimisen hyödyntämistä uhkien torjunnassa, biometrisiä tunnistautumismenetelmiä ja tiukempia kansainvälisiä tietoturvastandardeja.
Keywords: esineiden internet; kyberturvallisuus; älytalot; haittaohjelmat; fi=Automaatio- ja tietotekniikka|en=Automation and Computer Science|; fi=Energia- ja informaatiotekniikan ohjelma|en=Degree Programme in Energy Technology and Information Technology|